emakeele seltsi aastaraamat 51 (2005). kaastöö vormistusnõuded
Maria-Maren Sepper
Annotatsioon. Annotatsioon, ingl abstract on lühikokkuvõte artiklist. Lõiku alustab paksus kirjas pealkiri (lõpus punkt), tekst järgneb samalt realt. Ülevaate soovitatav pikkus on 70–150 sõna (s.o kuni 1000 sümbolit tühikuteta). Ülevaade lõpeb punktiga. Rippmenüüs on vormingulaad „ESA_Annotatsioon”. Järgnevad võtmesõnad. Võtmesõnad (ingl keywords) on valik (5–15) teemakohaseid märksõnu, mis ei esine artikli pealkirjas. Võtmesõnade loetelus võtta aluseks ESA jaoks koostatud võtmesõnade loend. Võtmesõnade lõiku alustab paksus kirjas „Võtmesõnad” (lõpus koolon), loend järgneb samalt realt, lõpeb punktita. Vormingulaad „ESA_Võtmesõnad”. 
Võtmesõnad: sõna1, sõna2, sõna3, sõna4, sõna5 
1. Alapealkiri. Üldist kaastöö vormistamise kohta
Kaastöö kogumahu ülempiir on 35 000–40 000 sümbolit (tühikuteta). Sinna hulka on arvatud ülevaade, joonised, tabelid, kirjanduse loend ning resümee. Elektrooniliselt esitada kaastöö Wordi RTF-formaadis, suuremad joonised ja tabelid esitada eraldi failis. 
Kaastöö vormistamise aluseks võtta fail „ESA_51_kaastöö”. Kaastöö salvestada pealkirja nimega, nt „ESA_51_Pealkiri”. Kaastöö retsenseerimine on anonüümne, aastaraamatu tegevtoimetaja hoolitseb selle eest, et kaastöö autori nimi ei oleks retsensendile tekstis ega failis nähtav. 
Kaastöö vormistamiseks on soovitatav kasutada spetsiaalselt ette valmistatud vormingulaade (style), mille nimes on „ESA_”. Laadid on koostatud Wordi vormingu jaoks ja on saadaval käesoleva faili rippmenüüs. Laad on Times New Roman, 12 p, mõlema serva joondus, lõigutaane (first line) 1,27 cm.
MITTE kasutada automaatset lehekülgede nummerdamist ega poolitust.
2. Artikli päis
Artikli pealkiri on läbivate suurtähtedega, Times New Roman, 12 p, joondatud keskele.
Autori nimi (nimed) – eesnimi ja perekonnanimi – on läbivate suurtähtedega, Times New Roman, 12 p, joondatud keskele. MITTE lisada töökohta ega e-posti aadressi.
3. Artikli sisuosa
Artikli vormistamisel MITTE eristada lõike tühja reaga, MITTE kasutada tabulaatoriga või tühikutega tehtud taandeid, MITTE ise poolitada (seda teeb küljendaja)!
Lühendamisel kasutada ÕS 1999-i soovitusi (lk 1035–1040; lühendid punktita).
Täpp- ja numberloendid vormindada eelistatavalt käsitsi, Wordi vaikimisi pakutud vahendid võivad teises arvutis olla ettearvamatud.
Kasutada ülemisi ja alumisi jutumärke, nt „Kihnu raamat”. Alumiste jutumärkide kiirvalmiskombinatsioon klaviatuuril on Alt0132. 
Rippmenüüs on vormingulaad „ESA_Sisutekst”.
4. Vahepealkirjad
Artikkel peaks sisaldama põhiteksti lugemist hõlbustavaid vahepealkirju, vajadusel kasutada esimese astme allosasid. (Teise ja enama astme jaotised ei ole soovitatavad.) Pealkirjade nummerdamine ei ole kohustuslik, aga kui seda soovitakse teha, siis lisada numbrid käsitsi järgneval moel: 1. Vahepealkiri, 1.1. Alaosa pealkiri (vahepealkiri pealkiri lõpeb punktita). 
Kõik vahepealkirjad esitada omaette real ning sõltumata pealkirja alaastmest kasutada ühte rippmenüü vormingulaadi „ESA_Alapealkiri”. Vahepealkirjale järgneb automaatselt vormindus „ESA_Sisutekst”. Kui soovite muud vormindust, valige rippmenüüst sobiv.
5. Viitamine teksti sees
Viidatakse teksti sees (Kerge 2004: 35). Kui on kaks autorit, siis komaga (Kerge, Vider 2004: 35–38), kui autoreid on kolm või rohkem, siis kasutada lühendamist (Cruse jt 2004).
Esmamainimisel võiks kõik nimed välja kirjutada (nt „Maria Sepperi arvates ..”), hiljem kasutada perekonnanime. Kui autori nimi on teksti osaks, siis ei ole seda vaja sulgudes korrata (nt „.. Sepper (2004: 35) on näidanud, et ..”.
Viitamisel võib kasutada ka üldkäibivaid lühendeid (EKG I, EKSS vm). 
Kui soovitakse viidata elektroonilise posti teel levitatud mõttevahetusele või võrguaadressidele, siis teha seda joonealuse märkusena („ESA_Joonealune_tekst”), MITTE põhiteksti sees. Joonealused märkused tuleb läbivalt nummerdada (Wordi vahendiga). Võrguaadressidele (samuti e-posti teel levitatud mõttevahetusele) viidates tuleb kindlasti lisada võrgulehe külastamise (või e-kirja saamise) kuupäev (nt WordNet). 
Vahemiku märkimiseks (tähenduses ‘kuni’) kasutada poolpikka, nn enn-kriipsu (–), MITTE sidekriipsu (-)! (enn-kriipsu kiirvalmisklahvide kombinatsioon klaviatuuril on Ctrl + miinusmärk.) Sama poolpikka kriipsu kasutada ka lauses mõttekriipsuna.
Väljajätt tähistada tsitaadis kaksikpunktiga. 
6. Kirjandus
Viited kasutatud kirjandusele esitada järgmiselt: Times New Roman, 11 p, eendiga (1, 27 cm). Vormingulaad „ESA_Kirjandus”.
Autorid järjestada tähestikuliselt. Võimalusel kirjutada autorite eesnimed välja. Mitu autorit eraldada komaga. Mitme autori puhul kirjutada esimesel autoril esimesena perekonnanimi, siis eesnimi, eraldada komaga. Järgnevatel autoritel ees- ja perekonnanimi. Nimi ja ilmumisaasta kirjutada pkasus kirjas (bold).
Tekstis kasutatud lühendite lahtikirjutamisel kasutada võrdusmärki. Viide vormistada viidatava kogumiku tiitellehe järgi. Kui raamatul on nii sarja nimetus (ja number) kui pealkiri, siis sarja nimetus panna sulgude vahele võrdusmärgiga, nt (Veismann jt 2002).
Vahemiku märkimiseks kasutada poolpikka, nn enn-kriipsu („–”, s.o Ctrl + miinusmärk), MITTE sidekriipsu.
Ingliskeelsete artiklite pealkirjad esitada esisuurtähega, raamatute ja ajakirjade pealkirjad läbiva suurtähega (v.a abisõnad).
Võrguaadressidele viidates lisada külastamise kuupäev.
6.1. Raamatud, monograafiad
Alvre, Paul 1995. Soome väljendid eesti vastetega. Tallinn: Valgus.
Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika. II. Süntaks. Lisa: Kiri. Trükki toimetanud Mati Erelt (peatoimetajana), Tiiu Erelt, Henn Saari, Ülle Viks. Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn.
James, Carl 1998. Errors in Language Learning and Use. London, New York: Longman.
6.2. Artikkel ajakirjast, raamatust, konverentsi kogumikus vm
Hennoste, Tiit 1999. Eesti keele arengud: totalitaariast polüloogiasse. – Keel ja Kirjandus 2, 88–96.
Veismann, Ann, Ilona Tragel, Renate Pajusalu 2002. Eesti keele põhisõnavara operaatoritest. Katseid verbide ja kaassõnadega. – Tähendusepüüdja. Pühendusteos professor Haldur Õimu 60. sünnipäevaks 22. jaanuaril 2002. Toimetanud Renate Pajusalu, Tiit Hennoste. (= Tartu Ülikooli üldkeeleteaduse õppetooli toimetised 3.) Tartu, 312–328.
Edwards, Jane A. 1995. Principles and alternative systems in the transcription, coding and mark-up of spoken discourse. – Spoken English on Computer. Transcription, Mark-up and Application. Ed. by Geoffrey Leech, Greg Myers, Jenny Thomas. London: Longman, 19–34.
6.3. Võrgumaterjalid
Fraser, Bill 1998. The new rhetoric: how discourse analysis can help translators. http://europa.eu.int/comm/translation/reading/articles/pdf/1998_tp_new_rhetoric_fraser.pdf (29.09.2005).
WordNet 2.0. http://www.cogsci.princeton.edu/cgi-bin/webwn (08.10.2005).
7. Näited, reeglid, valemid
Näitelaused (näidete plokid), reeglide, valemid jne esitada põhitekstist väiksemas kirjas (11 p) üldise taandega 1 cm vasakust servast. Näited võib soovi korral tähistada numbrite (ja tähtedega), vt (1a)–(2). Vormingulaad „ESA_Näitetekst”.
(1a) esimene näide, tüüp a
(1b) esimene näide, tüüp b
(2) teine näide
8. Tabelid, joonised, diagrammid jm
S.o igasugune illustreeriv lisamaterjal, mis ei ole tekst. Väiksemad (lihtsamad) Wordis koostatud joonistused ja tabelid võib ise paigutada põhiteksti sisse.
Kõik mahukamad (keerulisemad) joonised ja tabelid esitada eraldi failis (Wordi joonistusena, tif-, jpg- vm graafikavormingus). (Eriprogrammidega tehtud jooniste asjus tuleks läbi rääkida toimetajaga.) Joonise- ja tabelifailile panna sama nimi mis põhifailile, lõppu lisada „joonis1”, „tabel1” jne.
Joonise ja tabelite (soovitav) asukoht tekstis märkida küljendaja jaoks arusaadavalt (numbriga, nt „siia joonis1”, „siia tabel1”). Tekstis viidata joonisele lühendi „vt” abil (vt joonis 1; vt tabel 1).
Jooniste ja tabelite koostamisel arvestada, et raamatu lehekülg on umbes A5 formaadis (14,5 x 21,5 cm, mitte suuruses A4): materjal tuleks mahutada 10 x 16 cm suurusega pinnale. Kõik joonised ja tabelid tuleb läbivalt nummerdada.
Joonise allkiri on joonise all, tabeli pealkiri on tabeli peal. Mõlemad on Times New Roman, 11 p, mõlema serva joondus, lõpevad punktita, sh viimane lause pikemast tekstist).
Vormingulaadid (style): ESA_Joonis_plk, ESA_Tabel_plk
Joonise näide:	
JOONIS JOONIS
***************
%%%%%%%%%
Joonis 1. Joonise allkiri 
Tabeli näide:
Tabel 1. Tabeli pealkiri (lõpeb punktita, sh viimane lause pikemast tekstist)

					
9. Resümee
Eestikeelse artikli resümee esitada soovitatavalt inglise või saksa keeles. Resümee on (teiskeelne) kokkuvõte artiklis esitatud põhiseisukohtadest. Resümee pikkus on soovitatavalt kuni 300 sõna (s.o kuni 1600 sümbolit tühikuteta). Resümee vormistada nagu artikli sisuosa vormingulaadiga „ESA_Sisutekst”.
Resümee järel esitada artikli algul nimetatud võtmesõnad võõrkeelsena. ESA võtmesõnade loend on eesti- ja ingliskeelne.
9.1. Resümee pealkiri ja autor(id)
Pealkiri ja autori(te) nimi kirjutada esisuurtäheliselt ja joondada keskele. Rippmenüüs on vormingud „ESA_Resümee_plk” ja „ESA_Resümee_autor”. Nt
ESA 51 (2005) resümee
Maria-Maren Sepper